Grup_07


 *  Planificació, Disseny i avaluació de l'aprenentatge i l'activitat docent. **


 * // Elements d'anàlisi en la visita a un centre escolar // **

**ESCOLA NOSTRA SENYORA DE LURDES**



INDEX:

1. Dades de l'escola i presentació 2. Espais del centre. 3. Aules 3.1. Interacció a l'aula 3.2 . Atenció a la diversitat 4. Planificació i horaris 4.1. Planificació del curs 4.2. Horaris lectius 5. Materials 6. Ús de les TIC 7. Organització de les diferents assignatures 7.1. Projectes 7.2. Medi 7.4. Idiomes 7.5. Religió 8. Altres 8.1. Celebracions 8.2. Avaluació, deures i controls. 9. Conclusions.

1.Dades de l'escola i presentació:

L'objectiu d'aquest treball és prendre consciencia de les dinàmiques organitzatives dels centres actuals i en concret de l’escola escollida. A través d'una visita a les instal·lacions i una entrevista personal amb la professora de 1er B del centre hem fet un anàlisi del context i la planificació d'aquesta escola tot ordenada pels criteris que es porten a terme dia a dia ja sigui temporalment, espacialment o organitzativament.

El centre escollit per fer el treball és l'escola Nostra Senyora de Lurdes, de titularitat concertada.

L'escola està en la zona límit entre el districte de Sarrià-St Gervasi i el de Gràcia, més concretament entre els barris de Galvany i Vila de Gràcia. El nivell socioeconòmic de la zona de l'escola és mitjà-alt

A l'escola hi han dues línies per curs i consta de 435 alumnes (122 d'educació Infantil i 313 d'educació Primària) i 39 mestres dels quals hi ha una grup que s'estan jubilant i una nova generació de mestres que tenen al voltant de 30 anys estan renovant el grup.

La seva adreça és: Via Augusta, 73-75 08006 Barcelona Tel. 93 2377475  Fax: 93 2184829 escola.lurdes@escolalurdes.cat



L'escola fou creada l'any 1880 per Gertrudis Castanyer (fundador de la Congregació de Germanes Filipense) la qual és titular del centre, amb la finalitat d'evangelitzar i promocionar la dona i afavorir la cultura del país en plena revolució industrial. L'escola ha anat evolucionant i adaptant-se a les circumstàncies de cada època i s'ha obert als moviments educatius contemporànies. L'acció educativa dona importància en la totalitat de la persona.

2. Espais:

L'escola consta de 4 pisos amb:


 * 6 Aules d'Educació Infantil
 * 12 Aules d'Educació Primària


 * Aules d'Educació especial
 * Sala de psicomotricitat


 * Aula d'informàtica


 * Aula de plàstica


 * Aula de dibuix
 * Aula de música


 * Gimnàs
 * Laboratori
 * Sala d'audiovisual
 * Sala d'actes
 * Sala de professors
 * Secretaria
 * Consergeria
 * 2 patis i terrats considerats com a tals




 * Menjador

Si ens referim a l'espai i organització del menjador, l'escola té contractats els serveis de l'empresa de menjadors de Roca S.L. (càtering) per l'alimentació i l'empresa de Bàsic Serveis Escolars S.L. que proporciona els monitors de menjadors.

 Els infants de parvulari dinen a la seva pròpia aula, els de 1er a l'aula de psicomotricitat, i de 2on a 6è es fan dos torns a la zona de menjador de l'escola. Posteriorment els de P3 fan migdiada, P4 i P5 juguen a l'aula i Primaria pels patis de l'escola. Els alumnes de primària tenen una hora i quinze minuts de dinar i esbarjo (o al reves depenent del torn) dins de la franja horària de 13h a 14:15. S'organitza d'aquesta manera per les dificultats d'espai que hi ha en aquesta escola ja sigui pels menjadors quan han de dinar com alhora de distribuir els infants pels patis.

També tenen un petit hort ecològic a un petit terrat situat dalt de tot de l'escola. Els infants pugen a regar, cultivar, cuidar i collir els fruits i hortalises finalment. El que recullen és material per estudiar i provar posteriorment a la classe. Cal dir que els infants pugen en petits grups i que aquesta és una de les activitats que més els motiva. Aquest hort té un petit bloc a la xarxa molt interessant, aquí us deixem el link en el que podreu veure realment el profit que li treuen a aquesta activitat: http://hortlourdes.blogspot.com/

3. Aules:

La distribució del aula es en taules de dos en dos pels alumnes amb armaris a les bandes, a l'esquerra hi ha finestres i una gran pissarra al davant, els penjadors son al passadís i no existeix taula per la professora.

El fet de que les taules estiguin de dos en dos és favorable per diversos motius. En primer lloc, s'intenten fer les parelles entre alumnes que tenen més dificultats en algun aspecte y alumnes que els hi costa menys per tal que s'ajudin mútuament, la qual cosa afavoreix també molt la relació entre els companys, fomenta el diàleg i una dinàmica d'ajuda entre iguals. En segon lloc, tal com ens explica la informant i pensant més de manera individual, fomenta el treball autònom ja que no hi ha un gran grup. També es fomenta el treball en parella donant lloc a que arribin a acords i a solucionar conflictes que poden anar sorgint com per exemple la compartició del material.

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Aquesta distribució es mou de manera puntual ja sigui col·locant les taules en forma de "u" o de sis en sis, tot i que no és sempre. Existeixen factors que condicionen el treball en grup com ara la tipologia de l’assignatura on la informant ens explica que una classe d'educació visual i plàstica o medi és molt més reorganitzativa que la de llengües o matemàtiques. D'altra banda el grup és molt inquiet i l'organització en grups tot i que a la mestra i els alumnes els agrada molt no és possible perquè hi ha una gran dispersió. Es a dir, sempre que ho permeti l'activitat i l'estat d'ànim del grup s'intentarà treballar en grup.

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Aquesta distribució va estar "heretada" de la mestra anterior, la nostra informant ens explica que és molt encertada i que a ella li va molt bé per tant no ha pensat de canviar-la però si matisa que si algun dia fos necessari no tindria cap problema en replantejar-se una nova distribució de la classe. Depenent de les característiques del grup si hi ha una ordenació o una altra, en aquest grup hi ha dos alumnes amb dificultats sensorials i alguns amb dificultats d'aprenentatge. La mestra procura que aquests alumnes s’assentin a les primeres files o a la segona per atendre'ls millor, els que són més autònoms o no generen problemes normalment estan asseguts a les últimes fileres encara que diu que li agrada que hi hagi rotació i que tots aprenguin a estar en diferents posicions de la classe.

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Li vam demanar a la mestre si s'asseia molt a la seva taula i ens va explicar que actualment no te taula, els alumnes acaben de començar amb la leptoescriptura, s'introdueixen nous conceptes de matemàtiques i es considera que la mestre ha d'estar a prop i voltant per l'aula donat que en aquesta fase d'aprenentatge els alumnes són molt dependents de l'ajuda del professor. Ens explica que a cursos més elevats com tercer o quart, el professor sí té taula perquè l'autonomia dels alumnes és major.

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">La decoració de la classe és bàsicament els murals que els alumnes han fet. L'escola està plena de treballs, dibuixos i altes creacions dels alumnes. La mestra ens explica que el fet de veure la seva feina exposada els agrada i motiva molt. <span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">A classe de Planificació, quan parlàvem de la llum natural que entra de les finestres, es comentava que algunes vegades molestava per veure la pissarra, la nostra informant diu que ella sempre que pot vol aprofitar la llum natural perquè aporta molta calidesa a l'entorn, sobre tot al hivern.

3.1. Interacció a l'aula: En aquest 1er B de l'escola consta de 26 infants (15 nens i 11 nenes). És un grup nou ja que al finalitzar P5 van fer canvi de grups de classe i és el primer any que conviuen junts aquests 26 infants. La mestra és el primer anys que està en aquesta escola.

En el grup hi ha un nen rus que és adoptat i una nena que ve de família d'acollida. És un grup molt maco que estima i es deixa estimar, però alhora molt mogut i nerviós. Els ha costat molt i encara els hi està costant el pas de P5 a Primària, que ja de per si ja és un canvi complex en aquesta franja d'edat, sinó que ho és encara més degut a aquest grup-classe amb actitud mes nerviosa, infantil que grups habituals.

Com ja hem dit a la classe estan per parelles i la mestra fomenta les interaccions d'aquest tipus: que s'ajudin mútuament, que s'expliquin com ho han fet, sobretot en fitxes de matemàtiques (ens va exemplificar, que ho acabava de posar en pràctica amb operacions de suma portant-ne) i que també fa treball en grup més gran però molt menys habitualment, ja que li comporta invertir bastant temps i diu que la programació i el ritme de fitxes i aprenentatges que està marcat que han de fer no li permeten fer-ho sovint. Ens afirma que posa en pràctica el tutoratje entre iguals sobretot a les classes de matemàtiques i que ella li explica a un nen i aquest és el que ho explica als altres i ens diu que té un resultat molt positius i que als infants els hi encanta.

3.2. Atenció a la diversitat: <span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Aquesta escola, tal com hem comentat anteriorment és un Centre Concertat. Això vol dir que el personal que s'ocupa de les necessitats educatives especials prové del seu mateix centre. L'atenció a la diversitat és un tema molt important i que tenen molt en compte en el seu dia a dia. Cada tres mesos es reuneix tot el claustre de professors i parlen de cada un dels nens. Això serveix per detectar des del primer moment que apareixen les possibles necessitats especials o dificultats dels alumnes.

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">L'escola compta amb un personal específic per atendre a l'alumnat amb aquestes característiques. Aquest equip és conformat per dos logopedes, una psicòloga i un psicopedagog. A més l'escola està en constant contacte amb diversos psicòlegs de diferents entitats. No compta de manera molt continua amb un equip de l'EAP perquè aquest servei està més orientat a escoles públiques però si en un moment donat ho necessiten poden sol·licitar la seva ajuda.

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">A la classe de 1er B hi ha dos alumnes amb necessitats educatives especials: una nena amb problemes d'audició i un altre alumne amb problemes visuals. La manera d'atendre a aquestes necessitats és donar un suport i una atenció més personalitzada i vetllar per tal de que totes les informacions i missatges emesos a la classe els arribi de la mateixa forma que a la resta. La mestra intenta col·locar a aquests dos alumnes i als que tenen dificultat d'aprenentatge en les primeres files lo a la segona però al mig, d'aquesta manera aconsegueix tres coses: que rebin les informacions amb més claredat, disminuir els possibles elements distractors i tenir-los més a prop per poder-los atendre millor.

4. Planificació i horaris:

4.1. Planificació del curs: A l'escola de Lurdes fomenten i els hi agrada molt treballar per projectes, per exemple, aquest any han treballat els jocs florals, cada cicle s'encarrega d'una part del projecte. Els alumnes de cicle inicial van treballar diferents poemes de Joan Maragall i posteriorment van realitzar un mural sobre el tema treballat.El tema ha estat triat per la coordinadora de l'assignatura de medi natural.

Li vam preguntar a la mestra de primer s'hi variava molt la planificació inicial durant el progres del curs, ens va comentar que si, que podia variar en funció del ritme d'aprenentatge de l'alumnat, les <span class="corrected_word">característiques de la tasca, <span class="corrected_word">etc. Per exemple al ensenyar un nou aprenentatge si hi ha vacances la mestra s'esperava a <span class="corrected_word">finalitzar les vacances o <span class="corrected_word">buscava continguts de dificultat més baixa, ja que, les vacances <span class="corrected_word">interrompien el procés d'aprenentatge dels nens i nenes. A la classe treballen amb el carpesà, cada trimestre <span class="corrected_word">se'ls hi reparteixen les fitxes a realitzar durant aquell <span class="corrected_word">període de temps, la mestra segueix l'ordre de les fitxes, per exemple en l'assignatura de <span class="corrected_word">llengües, ja que, es un procés d'aprenentatge seguit i no es pot modificar gaire perquè acaben de començar amb la leptoescritpura, en canvi a <span class="corrected_word">matemàtiques pot ser que algun dia <span class="corrected_word">hagués realitzat algun petit canvi, però en cap moment ha afectat a l'aprenentatge dels alumnes al contrari, els ha afavorit.

A l'escola realitzen l'assignatura de filosofia i valors, coneguda com tutoria, <span class="corrected_word">aquí és on potencien els valors com <span class="corrected_word">respecte, la <span class="corrected_word">tolerància , normes de <span class="corrected_word">classe (aixecar el <span class="corrected_word">braç per <span class="corrected_word">demanar torn de paraula) etc. La forma que la mestra té de realitzar aquesta activitat es <span class="corrected_word">col·locant-se en <span class="corrected_word">rotllana tots i xerren sobre temes que venen determinats pel programa, o temes que puguin sorgir com ara un conflicte, dubtes que els alumnes puguin tenir, etc. La mestra diu que en general és un grup molt agradable tot i que son una mica moguts i nerviosos però és degut a l'edat dels alumnes. Aquesta, és una activitat que els agrada molt i són molt participatius.



4.2. Horari: L'hora d'entrada a lescola és a les 8:45 fins les 17h, menys els divendres que surten a les 16h. De 10:30 a 11h tenen el pati de l'esmorzar i de 13:00 a 14:15 dinen i tenen el pati del migdia.

Les assignatures que fan són: matemàtiques; llengua catalana;llengua castellana; llengua francesa; coneixement del medi; cultura religiosa; tutoria, ètica i valors; plàstica, psicomotricitat i educació física, música, francès,

Les hores setmanals que fan de cada matèria les veiem en aquest horari:



El primer quart d'hora del mati, de 8:45 a 9:00, el dediquen a l'interiorització que és l'estona de relaxament i reflexió, explicada al punt 8. Les primeres hores del matí les dediquen a llengües i a matemàtiques ja que els infants estan molt més receptius. La mestra ens comenta que tot i tenir un horari establert i seguir el que marca el currículum, de vegades fa variacions depenen l'estat dels infants i els objectius que s'hagi marcat a assolir en aquella sessió, alhora també hi ha canvis d'horaris si s'ha de resoldre algun conflicte s'acostuma a fer en el moment, no pas esperar-se a la hora de tutoria.

Les classes per la tarda acostumen a ser les més dinàmiques: educació física i psicomotricitat, música, informatica, educació visual i plàstica. Creuen que aquest horari beneficia tant als infants com al professorat, la nostra informant ens diu que a les tardes li seria quasi impossible fer una classe de matemàtiques o de llengua.

5. Materials:

A l'aula de primer de primària el sistema que fa servir el grup per utilitzar el material escolar és de manera col·lectiva, es a dir, a l'aula hi ha unes safates on els alumnes el primer dia de curs col·loquen allà els materials manipulables com: colors, llapis, gomes d'esborrar, etc. L'escola té material propi com són les tisores, punxons entre d'altres i aquests també es poden trobar a les safates, però a final de curs s'han de tornar a deixar a l'escola. Els materials fungibles com les ceres o pintures, cada alumne té el seu material però també el deixen a l'escola ja que la professora va comentar que aquest tipus de material el trenquen <span class="corrected_word">fàcilment i es millor guarda'l en pretatges que hi tenen a la classe. En el llistat de material inicial de principi de curs també han de portar una peça de plastilina, cada alumne ha de portar un color, quan han de fer alguna activitat amb plastilina la mestra la talla per la meitat i els hi dona un trosset a <span class="corrected_word">cadascú, però si els alumnes necessiten un altre color poden agafar de l'altra meitat que ha sobrat, la mestra comenta que els alumnes comparteixen molt el material i que normalment no es crea cap tipus de conflicte.

A primer de primaria els alumnes no <span class="corrected_word">utilitzen llibres de text, la professora ens comenta que no han trobat cap llibre totalment adequat als <span class="corrected_word">aprenentatges que els alumnes han d'assolir, de tal manera que no tenen relacions amb les editorials a primer donat que l'activitat amb llibres de text es <span class="corrected_word">nul. El que l'escola prepara són unes fitxes de totes les <span class="corrected_word">àrees, aquestes han estat molt pensades i <span class="corrected_word">repassades , per crear les fitxes han tingut en compte alguns llibres de text. A l'hora de dissenyar les fitxes ha <span class="corrected_word">influït factors com l'edat dels alumnes, els coneixements <span class="corrected_word">mínims o els coneixements <span class="corrected_word">màxims que els alumnes han d'assolir o els objectius del curs. Un cop els alumnes han realitzat la fitxa l'han de guardar a l'archivador <span class="corrected_word">corresponent de l'assignatura que han estat treballant.A partir de 3er de primaria els alumnes <span class="corrected_word">començaran a <span class="corrected_word">utilitzar els llibres de text a l'aula. Els <span class="corrected_word">únics llibres que els alumnes de primer <span class="corrected_word">utilitzen son llibres de lectura, <span class="corrected_word">aquests són comprats per l'escola, tenen el mateix <span class="corrected_word">funcionament que les biblioteques. Cada trimestre els nens i nenes han de llegir un llibre diferent, la mestra els hi posa el nom de cada alumne al llibre i cada dijous els nens se l'emporten a casa on l'han d'anar llegint i retorna'l dimarts a l'escola.Els llibres <span class="corrected_word">aquests han estat triats per l'escola tenint en compte el currículum, <span class="corrected_word">l'opinió de l'ampa per si vol proposar algun llibre que sigui d'interes, és fa molt <span class="corrected_word">reciclatge de llibres, es a dir, cada nou curs s'aprofitaran els llibres del curs anterior.

6. Ús de les TIC:

A l'aula no tenen ordinador, l'altra línia de 1er si que en tenen encara que no l'utilitzen gaire. No treballen de manera informatitzada com hem vist a altres escoles. Els infants van una hora a la setmana a l'aula d'informàtica i treballen amb programes senzills com el Paint, però sobretot amb el Cabri (programa de geometria dinàmica) que els dona molt bons resultats i als nens els agrada molt. Tampoc tenen projector a l'aula però la tutora ens comenta que hi ha una aula que si que en tenen, i que és qüestió de reservar-la si la volen utilitzar.

També ens indica que aquest any han adquirit dues pissarres digitals a l'escola i que els mestres han estat fent un curs de com utilitzar-les d'1 hora i mitja setmanal els primer 4 mesos del curs sobre el funcionament i les possibilitats de la pissarra digital. Ens fa un incís i li dona importància a l'aplicació Dropbox que l'utilitzen com un servei d'emmagatzematge, sincronització i de compartir d'arxius en línia amb els altres mestres cadascun des de el seu ordinador i des de el lloc on vulgui. La idea diu que està costant d'arrancar però de mica en mica comparteixen activitats, experiències i recursos.

Cal comentar que l'escola té pagina web: Un blog general (On sobretot pengen fotos de les excursions): http://bloclurdes.blogspot.com/ <span style="color: #0000ff; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">i el blog de l'hort (comentat anteriorment): http://hortlourdes.blogspot.com/

7. Organització de les diferents assignatures:

7.1.Projectes __<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Interiorització: __ <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">A tota l'escola i en tots els cursos es duu a terme l'activitat d'interiorització, aquesta <span class="correctedword" style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">consisteix <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">en crear un espai on els alumnes tinguin un <span class="correctedword" style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">moment <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">del dia destinat a la relaxació, meditació, aquietar-se, etc. Aquesta tasca té una durada d'uns deu minuts o quart d'hora, es fa <span class="correctedword" style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">justament <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">a primera hora del dia i abans d'iniciar les tasques. La realitzen des dels alumnes de <span class="highlight" style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">P3 <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">fins a <span class="highlight" style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">6é <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">de primària. L'objectiu es que els nens i nenes s'aquietin, estiguin en contacte en si mateixos, la part interior d'un mateix... i així el nen pren <span class="correctedword" style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">consciencia <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">de si mateix. Es realitzen activitats de respiració, posició postural, mandales, etc. __<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Mandales: __ <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Les mandales és una altra activitat que és practica al centre amb el mateix objectiu que el de interiorització. Són dibuixos típics de les cultures orientals que es pinten per relaxar-se, a més convinen la pintura amb música New Age que contribueix a la relaxació i la espiritualitat. Altres escoles s'han posat en <span class="correctedword" style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">contacte <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">amb l'escola de <span class="highlight" style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Lurdes <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">per dur a terme també aquestes pràctiques.



7.2. Medi: Les sortides que l'escola realitza fora del centre van molt relacionades amb el medi, amb el coneixement del medi <span class="corrected_word">ambient o s'inculca el respecte per la naturalesa. Aprofiten les estacions del l'any, principalment la tardor i la primavera, en aquets periodes de temps és on aprofiten per realitzar les sortides i així aprendre directament aquests valors desde la pràctica d'aquell mateix lloc. Al pati de l'escola hi podem trobar tres tipus de papereres per reciclar, la de paper, plàstics i <span class="corrected_word">orgànica. Els alumnes s'impliquen molt en el reciclatge. A l'aula disposen d'una paperera especialment pel paper i la de brossa general. Com ja hem esmentat anteriorment, l'escola disposa d'un hort, en la que potencien moltissim el respecte a la natura.



7.3.Idiomes A l'escola es comença a treballar com a llengua estranger el francès des de P5 i es comença a estudiar anglès a partir 3er de Primària. Aquesta decisió es presa per la direcció de l'escola i molts mestres no hi estan d'acord i trobarien més lògic fer-ho al reves. La direcció de l'escola encara creu en el poder del francès en el mon, han quedat enclaustrades en la època en que el francès era l' idioma utilitzat per l'ONU i de no fer una reflexió crítica del la utilitat,la prioritat i la importància de quin idioma ha de esser ensenyat inicialment.

7.4.Cultura Religiosa. <span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">A l'Escola Nra. Sra. de Lurdes s’imparteix l'assignatura de Cultura Religiosa de la religió Cristiana. Aquesta matèria és diferent depenent del cicle en el que es treballi, el llibre el confecciona el mateix centre per tant tenen molta autonomia respecte als continguts que impartiran, ho fan d'alguna manera a la seva mida. A aquesta classe es treballa molt des del punt de vista dels valors com ara el companyerisme, una bona conducta quin fruit té aquesta bona conducta, a que ens ajuda, explicar quina és la figura de Jesús, etc, donant molta prioritat als valors. També hem de dir que tot i ser cristiana intenten explicar la religió deixant de banda conceptes com el pecat o el càstig que no aporten cap aprenentatge. <span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">D'alta banda estan en contacte d'una manera molt respectuosa amb altres religions com ara el Hinduisme. Només a cicles superiors ja que a primer i segon encara no tenen suficient coneixement o experiències per entendre unes idees tant abstractes com son les diferents cultures religioses.

8. Altres:

8.1. Celebracions A l'escola celebren totes les festes com: nadal, carnaval, la castanyada, <span class="corrected_word">St. Jordi...Normalment les celebracions les realitzen els divendres i poden tenir una durada de tot el dia o la meitat del dia. L'escola esta molt implicada en la <span class="corrected_word">celebracions de festes, ja que, al ser una escola amb una llarga <span class="corrected_word">trajectòria, durant el franquisme es van prohibir les celebracions de festes, i <span class="corrected_word">després l'època franquista l'escola va impulsar al celebració de festes fent-la un gran referent del mateix barri.



<span style="background-color: #85f285; color: #000000; margin-bottom: 0px; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0px; padding-bottom: 0px; padding-left: 0px; padding-right: 0px; padding-top: 0px;">8.2. Avaluació, deures, controls: <span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">L'avaluació és totalment continuada es considera que no es pot avaluar a l'alumnat per una prova d'un dia o un moment determinat que el que han de tenir en compte és l'evolució de tot el curs. Únicament a matemàtiques hi ha una prova al principi de curs únicament per saber el punt de partida però no per mesurar els aprenentatges adquirits. Els exàmens no existeixen en tot el cicle inicial, a partir de tercer ja es comença amb alguna prova però la avaluació contínua sent continuada.

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Segons marca l'horari els alumnes passen moltes hores a l'escola, això vol dir que treballen molt. El professorat té en compte aquest aspecte i no envia deures a casa ja que considera que seria una sobrecàrrega pels nens i no rendirien bé a la classe. L'únic element que es podria considerar com deures és el llibre de lectura que se’n porten el dijous i el retornen el dimarts però es considera que al primer cicle és important inculcar un hàbit de lectura. D'alta banda, de manera puntual es poden enviar fitxes de sumes i restes per practicar però no és habitual.

9.Conclusions:

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">En la nostra visita a l’escola de Lurdes hem pogut veure que les taules eren de dos, d’una forma fixa, això pot fer disminuir la manera de com col·locar-les. Creiem que són millors les taules individuals, aquesta forma facilita molt més el poder estructurar-les d’una forma diferent i així fomentar l'organització per grups de treball.

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">En aquesta escola no potencien gaire les TIC, ja que, només hi ha una pissarra digital en tota l’escola i no totes les aules disposen d’ordinadors. Creiem que les TIC s’han de incentivar més en aquesta escola per tal que els alumnes puguin familiaritzar-se a l’aula d’aquest sistema. El fet que hi hagi una assignatura d'informàtica no ens sembla adient pel fet d'estar a la era digital on la informàtica ha de ser el mitjà i no el fi. Pensem que seria convenient que els alumnes siguin capaços de buscar informació, discriminar i seleccionar la que els sembli més rellevant.

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">A l’escola no disposen d’aula d'acollida per alumnes nouvinguts, pot ser degut que al ser una escola concertada no tinguin gaire alumnes immigrants i no els hagi fet falta habilitar una aula per aquestes necessitats. Ens sembla comprensible, degut a la situació, que no existeixi.

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Creiem que és correcta la forma de tenir el material a l’aula, d’aquesta manera s’eviten conflictes entre els alumnes i així aprenen a compartir el material. És positiu per fomentar valors com el companyerisme i el compartir, que si es treballa des de edats tempranes s'interioritza molt més de cara al futur.

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">El projecte d’interiorització que duen a terme els nens i nenes al arribar a l’aula és molt favorable degut a que son 15 min destinats a ells mateixos, a l'autoconeixement i a la reflexió i tranquil·litat. És lògic que altres escoles hagin volgut adoptar aquesta pràctica ja que prendre contacte amb un mateix és molt positiu per conèixer les pròpies emocions.

<span style="background-color: #85f285; color: #008000; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 120%;">Judit Sabaté <span style="background-color: #85f285; color: #008000; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 120%;">David Rodríguez <span style="background-color: #85f285; color: #008000; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 120%;">Desirée Ruiz